Totta vai tarua: Unettomuus periytyy
Totta. Unettomuudessa ja herkkäunisuudessa on geneettistä perimää. Monilla unettomuudesta kärsivillä löytyy siis suvusta muitakin, joilla on ollut unettomuutta. Mutta missä menee unettomuuden ja vähäunisuuden raja? Kysymykseen vastaa Terveystalo Helsingin Uniklinikan yleislääkäri, Fokus Unen erikoisyksikön johtaja Eevert Partinen.
![](https://www.terveystalo.com/globalassets/artikkelit/terveysartikkelit/112023/unen-uutiskirje-unettomuus-periytyy-mobiili.png?width=800)
"Geenit vaikuttavat siihen, miten hyvin tai huonosti nukumme yömme. Unettomuuden periytyminen on kuitenkin monisyinen kysymys, sillä geeniperimä voi liittyä unettomuuteen useilla eri tavoilla. Geenit säätelevät muun muassa
- Erilaisten uneen vaikuttavien reseptorien toimintaa aivoissamme
- Kellogeenejä eli uni-valverytmiä
- Persoonallisuutta: esimerkiksi sitä, miten koemme stressitilanteet ja miten hallitsemme tunteita
- Anatomisia tekijöitä, kuten uniapneaa.
Geenit itsessään eivät aiheuta unettomuutta, vaan ne tarvitsevat psykososiaalisen stressitekijän aktivoituakseen. Tällaisia syitä voivat olla esimerkiksi henkilökohtaiset kriisit, työstressi, maailmantilanne, sairastuminen tai kivut.
Unettomuuteen liittyvien geenien toimintaa voi verrata riippuvuuksiin. Joillakin ihmisillä on geneettinen taipumus kehittää riippuvuus vaikkapa alkoholiin – se ei kuitenkaan tarkoita, että kaikista heistä tulee alkoholisteja. Vastaavasti kaikki ne, joilla on geneettistä perimää unettomuuteen, eivät automaattisesti ole unettomia.
Uneton vai vähäuninen?
Nukkumiseen liittyvät geenit ovat siis periytyviä. Mutta miten voisi tietää, onko lyhyiden yöunien taustalla aitoa unettomuutta, vai onko ihminen vain luonnostaan vähäuninen?
Sen voi päätellä omasta vireytilasta. Kaikista olennaisinta on, että tuntee itse voivansa hyvin yöunien jälkeen. Jos toimintakyky on alle seitsemän tunnin yöunien jälkeen hyvä koko päivän ajan, eikä ihminen tarvitse kahvia tai muita piristeitä pysyäkseen hereillä, on vähäuninen.
Moni kuitenkin nukkuu tätäkin vähemmän. Esimerkiksi miljardööri Elon Musk on sanonut nukkuvansa viidestä kuuteen tuntia yössä.
Tiedämme, että osa väestöstä on aidosti luonnollisen lyhytunisia: alle seitsemän tuntia yössä tarvitsevia ihmisiä on noin 15 prosenttia väestöstä. Heitäkin on, jotka pärjäävät alle kuuden tunnin yöunilla, mutta silloin puhutaan todella marginaalisesta määrästä ihmisiä.
Huippujohtajista on tehty yhdysvaltalainen tutkimus, jossa verrataan, millaisia määriä he nukkuvat tavalliseen amerikkalaiseen verrattuna. Selvisi, että keskimäärin he nukkuvat 15-30 minuuttia vähemmän kuin keskivertokansalainen.
Jos ihmisellä on hirveästi stressiä, kortisoli ja muut stressihormonit voivat aiheuttaa sen, että nukumme yöllä vähemmän ja pärjäämme silti lyhyemmillä yöunilla. Se voikin selittää joidenkin huippujohtajien vähäistä unen määrää.
Jokaisella on taito nukkua
Olisi tärkeää muistaa, että uni ei ole suoritus. Jos se ei tule, voi kokeilla esimerkiksi
- Kirjoittaa mielessä pyörivät työasiat muistiin ennen nukkumaanmenoa
- Tiedostaa, että kyllä uni aina jossain vaiheessa tulee
- Nousta sängystä, tehdä jotain rauhallista ja palata, kun kokee taas itsensä väsyneeksi
- Rentouttaa kehoa mielikuvaharjoituksin
- Muistuttaa itseään siitä, että on selvinnyt huonoilla unilla ennenkin.
Jokaisella ihmisellä on taito nukkua, sillä kaikki me tarvitsemme unta. Sellaista ihmistä ei olekaan, joka ei nukkuisi ollenkaan.
Tilapäinen unettomuus, joka on jatkunut muutamia viikkoa, ei vielä ole asia, josta tarvitsee olla huolissaan. Jos se kuitenkin jatkuu pidempään, on olemassa sekä lääkkeellisiä että lääkkeettömiä hoitokeinoja, joissa ammattilainen voi auttaa.”
![Eevert Partinen](https://resources.terveystalo.com/specialist-images/157ca476-484b-4895-b758-542314f88635.jpg)
Yleislääkäri
Lue lisää aiheesta
![Viisi vinkkiä yölliseen heräilyyn](https://www.terveystalo.com/globalassets/artikkelit/terveysartikkelit/82024/tt_uni_uutiskirje_heraily_912x513.jpg?width=800)
Viisi vinkkiä yölliseen heräilyyn
Toistuva yöllinen heräily on yksi yleisimmistä uniongelmista. Terveystalon työterveyshoitaja ja unihoitaja Anne Lång kuitenkin lohduttaa, että omaan uneen voi vaikuttaa monin eri tavoin.
![Totta vai tarua: Viikon unettomuus nostaa kehon stressitasoa](https://www.terveystalo.com/globalassets/artikkelit/terveysartikkelit/62024/tt_uutiskirje_elokuu_uni_tottavaitarua_912x513.jpg?width=800)
Totta vai tarua: Viikon unettomuus nostaa kehon stressitasoa
Totta. Univaje lisää stressihormonin määrää verenkierrossa läpi vuorokauden. Hoitamattomana unettomuus saattaa johtaa masennukseen tai ahdistuneisuuteen, kertoo Terveystalon psykologi ja psykoterapeutti Aino Kohtala.
![Miksi herään monta kertaa yössä nivelrikkokipuun?](https://www.terveystalo.com/globalassets/artikkelit/terveysartikkelit/62024/tt_kysyasiantuntijalta_uutiskirje_kesakuu_912x513.jpg?width=800)
Miksi herään monta kertaa yössä nivelrikkokipuun?
Ortopedian ja traumatologian erikoislääkäri Teemu Paatela vastaa kesäkuun Unen uutiskirjeeseen tulleisiin kysymyksiin.
![Totta vai tarua: Orgasmi parantaa unta](https://www.terveystalo.com/globalassets/artikkelit/terveysartikkelit/62024/tt_uutiskirje_heinakuu_uni_orgasmi_912x513.jpg?width=800)
Totta vai tarua: Orgasmi parantaa unta
Totta. Perinteisiin unilääkkeisiin liittyy runsaasti haittavaikutuksia. Oma keho voi kuitenkin tarjota luonnollisen ja terveellisen unilääkkeen.
![Voiko ADHD vaikuttaa unen laatuun?](https://www.terveystalo.com/globalassets/artikkelit/terveysartikkelit/52024/tt_uutiskirje_uni_toukokuu_kysy_912x513.jpg?width=800)
Voiko ADHD vaikuttaa unen laatuun?
Psykiatrian erikoislääkäri Sami Leppämäki vastaa toukokuun Unen uutiskirjeeseen tulleisiin kysymyksiin.
![Unilääkäri: ”Vaihdevuosiin liittyvä uniapnea jää herkästi huomaamatta”](https://www.terveystalo.com/globalassets/artikkelit/terveysartikkelit/52024/tt_tottavaitarua_uutiskirje_kesakuu_912x513.jpg?width=800)
Unilääkäri: ”Vaihdevuosiin liittyvä uniapnea jää herkästi huomaamatta”
Moni vaihdevuosi-ikäinen nainen hakeutuu Terveystalon unilääkäri Sanna-Tuulia Mattilan vastaanotolle uniongelmien vuoksi. Harva kuitenkaan tietää, että vaihdevuodet voivat lisätä riskiä sairastua uniapneaan.